Po událostech minulých dní se objevuje stále více úvah o roli vodní nádrže Lipno ve vztahu k ochraně území pod nádrží před povodněmi.
Vodní nádrž Lipno a provedené manipulace bývají označovány i za příčinu katastrofy minulých dní.
Považuji proto za nutné uvést pro podobné úvahy dostupné podklady.
Především je nutné si říci, že Lipno bylo vyprojektováno a postaveno jako víceúčelová nádrž a ve vztahu k povodním pouze pro č á s t e č n o u ochranu území pod přehradou před povodněmi a pouze pro s n í ž e n í velkých vod na Vltavě.
Každý jistě pochopí, že například most o nosnosti dvacet tun nemohu zatěžovat tunami čtyřiceti.
Podobné je to i v případě přehrady, pouze s tím rozdílem, že míru zatížení není v lidských silách omezit. Určuje ji příroda. Na člověku je pouze, aby zvolil míru ochrany, na kterou dílo navrhne. A protože protihráčem je právě příroda, nemůže si být nikdy jist, že navržené řešení znamená stoprocentní bezpečnost.
Vodní dílo Lipno je navrženo tak, aby umožnilo bezpečné převedení takzvané stoleté vody. Stoletá voda je průtok, který se v daném místě vyskytne v dlouhodobém průměru pravděpodobně jednou za 100 let.
V profilu Lipna má tento průtok hodnotu 317 m3/s. Tím ale není o povodni zdaleka řečeno vše. Pro popsání povodně je kromě maximálního průtoku (tzv. kulminace) důležitý její objem a délka trvání.
Pro návrh vodního díla Lipno byla jako tzv. katastrofální povodeň, kterou je dílo ještě schopno převést použita největší známá povodeň z roku 1920 zvýšená o 25%. Tehdy dosáhla kulminace hodnoty průtoku 330m3/s.
Katastrofální povodeň z roku 1920 : |
Maximální průtok |
410 m3/s |
|
Délka trvání |
96 hodin |
|
Objem vody |
72 302 400 m3 |
|
Na tomto základě byl rozdělen celkový objem nádrže takto :
Prostor stálého nadržení
| (musí vždy za běžného provozu zůstat plný)
|
|
Rozmezí kót
| 705,60 - 716,10 mnm
|
|
Objem vody
| 23 354 000 m3
|
Zásobní prostor nádrže
| (lze v něm libovolně hospodařit dle potřeby)
|
|
Rozmezí kót
| 716,10 - 725,35 mnm
|
|
Objem vody
| 274 092 000 m3
|
Ochranný prostor nádrže
| (musí vždy zůstat prázdný pro krytí povodní)
|
(Retenční) |
Rozmezí kót
| 725,35 - 725,60 mnm
|
|
Objem vody
| 12 056 000 m3
|
Povodeň minulých dnů dosáhla : |
Maximálního průtoku |
470 m3/s |
|
Délkou trvání |
206 hodin |
|
Objemem vody |
125 848 800 m3 |
|
Dne 7.8.2002 před povodní
| (hladina musí být uvnitř zásobního prostoru nádrže)
|
byl stav VN Lipno |
Kóta hladiny
|
724,65 mnm
|
|
Prázdný objem nádrže
|
44 545 300 m3
|
Průběh povodně zobrazuje následující graf :
![Graf průběhu povodně v srpnu 2002](graf_povodne_t.jpg)
Kliknutím lze graf zvětšit
| |
Zelená křivka zobrazuje aktuální průtok v Českém Krumlově |
| |
Modrá zobrazuje přítok do vodní nádrže Lipno |
| |
Hnědá vyjadřuje jaké množství vody vypouštělo Lipno |
| |
Na červené čáře je spočteno jak by vypadala povodeň v Českém Krumlově v případě kdyby Lipno neexistvalo |
Z grafu je patrné, že povodí horní Vltavy postihly dvě povodňové vlny s odstupem dvou dnů.
První vlna dosáhla v Českém Krumlově vrcholu 8. srpna ve 12 hod průtokem 171 m3/s.
Lipno až do okamžiku kulminace povodně v Českém Krumlově zadržovalo veškerou vodu z povodně nad nádrží a začalo vypouštět více vody až po opadnutí průtoků v Krumlově. Touto manipulací Lipno v Krumlově snížilo maximální přirozený průtok o 191 m3/s.
Ve dnech 10. a 11. srpna se Lipno snaží udržet v Krumlově tzv. neškodný průtok mezi 60 - 70 m3/s (více již zatápí kanály) a současně prázdní svůj retenční prostor.
11. srpna dopoledne přichází nepříznivá předpověď velikých srážkových úhrnů na Šumavě na další dny a Lipno reaguje zvýšením odtoku až na 80 m3/s Cílem je nepřekročit v Krumlově 90 m3/s, kdy řeka ještě zůstává v nábřežních zdech. Tento průtok drží Lipno až do 12. srpna do 12 hodin a snaží se opět překlenout kulminaci Českého Krumlova v naději na lepší předpověď srážek. Stačil by posun oblačnosti o několik kilometrů západně.
Namísto toho nastává úplné bezvětří a oblačnost zůstává na místě. Přítoky do Lipna již dosahují 340 m3/s a stále se zvyšují. V nádrži Lipno přibývá každou hodinu 1,5 mil m3 vody a volný prostor se snižuje na 14 400 000 m3. Do jeho vyčerpání zbývá 16 hodin. Lipno začíná vypouštět 142 m3/s tak, aby v Krumlově nebyla překročena předchozí kulminace. Tento stav je však udržitelný pouze 5 hodin. Přítoky do Lipna stále rostou, a jejich kulminace nenastává. Lipno zvyšuje odtok na 190 m3/s ve snaze prodloužit čas do úplného naplnění retenčního prostoru. Sleduje tím možnost posunu okamžiku, kdy bude nutné vypouštět z Lipna maximum až na sestupnou větev přítokové křivky.
K celkovému zaplnění retenčního prostoru a dosažení maximální hladiny dochází 13. srpna v 04 hod., kdy zároveň kulminuje přítok do nádrže na hodnotě 470 m3/s. Lipno je nuceno z důvodu bezpečnosti hráze zahájit vypouštění 320 m3/s. K vypouštění dochází tak, aby vlna doběhla do Krumlova v dopoledních hodinách. Kulminace se v Krumlově projevuje v 11 hod dopoledne. Maximální průtok je 420 m3/s. I při tomto nepříznivém vývoji byl působením Lipna snížen maximální průtok v Krumlově o 140 m3/s.
Závěrem je třeba říci, nečekejme od Lipna zázraky, umí pouze to k čemu bylo postaveno a vyprojektováno. Zásadně však i v takovémto extrémním případě situaci na toku pod nádrží nezhoršilo, ale zlepšilo. Bez ochranných účinků Lipna by měla povodeň na Vltavě v Krumlově zřejmě podobně dravý průběh jako na Polečnici.
Dále se traduje názor, že kdyby Lipno nebylo tak plné byla by situace lepší.
Oprava článku o vlivu Lipna na průběh povodně
Čtenáři jsem byl telefonicky upozorněn, že v článku o průběhu povodně jsem udělal chybu v rozdílu objemů při úvaze, jak by se Lipno zachovalo, kdyby před začátkem povodně mělo o 1 metr méně vody.
Po návratu domů jsem s hrůzou zjistil, že je to pravda a stydím se za to. K smrti nerad píšu jakékoli články a tento jsem vymýšlel po třech probdělých nocích.
Omlouvám se.
|
Správné znění odstavce je :
Na počátku povodně byla hladina na kótě 724,65 |
objem nádrže byl 264 956 200m3 vody |
Kdyby byla hladina o 1 m níže na kótě 723,65 |
objem nádrže je 221 788 100 m3 vody |
|
Takto tedy získám navíc objem |
43 168 100 m3 vody |
|
Přítok byl 470 m3/s
Odtok aby měl význam max 170 m3/s
Za těchto předpokladů se nám získaný objem zaplní za 40 hodin.
Na provádění bilancí v průběhu sedmi dnů povodně bychom měli 43 mil. m3 prázdného prostoru navíc. Pokusil jsem se tuto změnu promítnout do grafu skutečného průběhu povodně a výsledek je, že bychom dokázali kulminační průtok snížit asi o 150m3/s. Se současnou znalostí velikosti a trvání povodně by bylo možné celý průběh ještě optimalizovat . Obávám se ale, že ve skutečnosti, pod dojmem optimistické předpovědi bychom se snažili ještě více ulevit Krumlovu při první vlně a část prostoru bychom zaplnili. Na toto téma lze tvořit množství různých variant, ale určitě by to znamenalo zmírnění. Ke grafu je nutné říci, že je sestaven tak jak se nám scházela data z jednotlivých míst není ještě nijak vyrovnáván.
K této úvaze je nutné ještě dodat jak dlouho bychom před povodní tento prostor vypouštěli a zda je možné pružně reagovat na předpovědi počasí.
Při odtoku z Lipna, kterým můžeme prázdnit (ještě nezatápí kanalizace v Krumlově) tj. 60 m3/s a průměrném přítoku do Lipna 13 m3/s je potřebný čas za který vypustím 43 mil m3 a snížím hladinu vody o 1 m 255 hodin tj. 10,5 dne. S takovýmto předstihem spolehlivé předpovědi srážek bohužel nedostáváme.
Spolehlivější srážkové předpovědi dostáváme s předstihem 24 maximálně 48 hod. (ty často nevyjdou). Za tuto dobu vyprázdníme pouze 4 max. 8. mil m3 vody.
Zůstává nám tedy jediná možnost, udržovat hladinu níže trvale.
Pro porovnání s minulostí uvádím ještě polohy max. hladin a max. přítoky do Lipna v letech 1985 - 2001
![graf lze kliknutím zvětšit](graf_lipno.gif)
graf lze kliknutím zvětšit
Legenda :
Hladiny v Lipně k 6.8. 1970 - 2002
![graf lze kliknutím zvětšit](graf_hladin.gif)
graf lze kliknutím zvětšit
POVODNĚ A MARINA
V obci Lipno nad Vltavou jsme se dozvěděli, že za příčinu zaplavení Českého Krumlova je některými lidmi označována holandská Marina Lipno.
I když nechápu jak podobná úvaha může vůbec vzniknout, zjistil jsem ke svému překvapení, že někteří jí jsou schopni i uvěřit.
Dostali se k nám tři rozdílné varianty :
Lipno udržovalo vysokou hladinu, aby lodě mohly kotvit v Marině.
Lipno začalo vypouštět brzy, proto aby nebyly zatopeny domy v Marině.
Marina pořádala jakési závody na které bylo třeba zvýšit hladinu Lipna.
Především přístav Marina Lipno nepatří Holanďanům ale obci Lipno nad Vltavou. Ta je také zodpovědná za jeho stav a provoz. Obec platí za umístění přístavu pevné nájemné Povodí Vltavy stejně jako např. přístav Yacht klubu Černá v Pošumaví a další.
Povodí Vltavy se nezavazuje udržovat jakoukoli hladinu, naopak všechny stavby v nádrži (Marinu Lipno nevyjímaje) se musí přizpůsobit pohybu hladiny.
K variantě č. 1.
Hladina v Lipně před příchodem povodně byla na kótě 724,65 což je běžně dosahovaná hladina v zásobním prostoru nádrže. Ochranný prostor začíná až od kóty 725,35. Do ochranného prostoru nádrže zbývalo tedy ještě 0,7 m.
Marina Lipno má dno na kótě 720,50 mnm. Minimální provozní hladina pro přístav je 722,50 mnm. Pro zajímavost to je 1,13 m pod prahem přelivů hráze. Naposledy byla takto nízká hladina dosažena v roce 1985.
Např. přístav v Černé v Pošumaví mívá problémy již při hladině 723,50 mnm.
K variantě č. 2.
Nejnižší domy na Marině, jak jsem zjistil z dokumentace, jsou na kótě 727,2 mnm. to je 1,6 m nad maximální kótou Lipna.
K variantě č. 3.
Žádné závody Marina nepořádala. Tento měsíc se na Lipně mělo uskutečnit mistrovství České republiky v dálkovém plavání ale bylo zrušeno. To ale jistě nepotřebuje vyšší hladinu. Zřejmě si to někdo popletl.
A závěrem, věřte, kdyby šlo této katastrofě zabránit výměnou za Marinu, nikdo na Lipně neváhá ani vteřinu. Pouze vůči holandským kolegům je mi trapně, protože ti ihned jak se o povodních dozvěděli nabídli pro lidi bez přístřeší zdarma 47 plně zařízených bytů jako přechodné ubytování.
Za obec Lipno nad Vltavou
Zdeněk Zídek - starosta